Skivehus i 1600-tallet iflg. Jeppe Aakjær
Kongsgården 1231 (og før, men vi ved ikke hvor længe) indtil 1661
- Formentlig efter tysk forbillede foranstaltede Valdemar 2. Sejr i 1232 for sine sønner, Erik (Plovpenning), Abel og Kristoffer det arvelige fyrstelen, hertugdømmet Slesvig. Der har været 6 arvelige fyrstelen i Danmark, som alle undtaget Slesvig blev ophævet i løbet af 1300-tallet. I Slesvig blev den danske konge efter 1460 hertug af Slesvig og greve af Holsten, en sammenkobling, der 1863-64 betød tab af Slesvig op til Kongeåen. Fyrstelenet er arveligt og formentlig kronologisk den først konstaterede lenstype i Danmark. Denne lenstype har der aldrig været tale om på Skivegaard eller i Skivehus len.
- Pantelen var betaling for en kredit. Her overlod kongen lenets indtægter til en kreditor som afbetaling af et pengelån. Dette optræder første gang skriftligt dokumenteret med Johan Skarpenberg og "Skive Borg" i 1407. Hvis pantet ikke blev indfriet, kunne der i realiteten blive tale om en form for arvelighed, indtil pantet var indfriet, hvilket nok har været anset som gunstigt af lensmanden.
- Ved afgiftslen fik kongen en fast afgift, og lensmanden beholdt resten af indtægterne.
- Med tjenestelen skulle lensmanden være parat til at stille med en militær styrke til kongen som betaling, mens lenets indtægter tilfaldt lensmanden.
- Med regnskabs- eller fadeburslen var lensmanden på fast løn imod, at indtægterne tilfaldt kongen. Det var den mest rentable model for kongemagten.
- Ordet len fik en ny betydning, da kong Christian 5. ved forordning af 1671 gav mulighed for at adelige, der ejede jord, kunne oprette grevskaber og baronier og få titel af henholdsvis lensgreve eller lensbaron. Den type len spiller ikke nogen rolle i forhold til Skivegaard, der her er blevet til Skivehus, som 1661 er blevet solgt af kongemagten til admiral Gjedde som herregård.
- Borggården har gavle, der vender øst-vest. Der må her være tale om sydfløjens Hovedbygning, Fruestuen. "Fruestuen" var forsynet med en lille kvist.
- I Borggården er der et lofthus, som skulle være sat 1595-96 med kælder. Her muligvis yderligere to lofthuse, det ene er ret sikkert "Økonomihuset". Der må her være tale om den østlige Borggård, idet Borggården mod øst er "Økonomihuset med Stegers, Bryggers, Kjøkken ... og Borgerstue udi" m.v. .
- I Borggården mod nord er der en stald.
- Borggården mod vest, "formodentlig to Huse ... Kontorer og Skole ("Skriverstuen"), det andet med Indkørsel til Borggaarden ("Porthuset"). Ud for "Porthuset" mod vest mener Aakjær, der har været "en Bro ... en Kanal eller Grav, der sikkert har strakt sig omkring Borggaarden paa de tre Sider". Mod øst var der jo åen.
- Fruestuens Hus, den sydlige del "er stadig kun et Loft højt ... Tegltag ... Loftet er lerslagen ... tvende Fjældgulve, gammelt, det ene forraadnet." Der er en Søndre og en Nordre Kvist. Der er kælder, skorstene, kamre, sengesteder m.v. En næsten ubrugelig stald med kornloft skulle også ligge mod syd.
- Det nordlige hus. Der nævnes her "Mælkestue ... Borgerstue ... 5 Kamre ... Skriverstue med en Skorsten" m.v., alt noget forfaldent, lerklinet, utæt. Et kornloft over, også forfaldent.
- "Det gamle Hus østen i Borregaarden ..." med køkken, skorsten, (skarpretterens) retterbænk, som iflg. Aakjær nok også har været benyttet i køkkenet til slagtning! Der skulle være "en Gang igjennem samme Hus ud til Broen med en Dør for". Dette giver kun mening, hvis den vestlige side af Borggaarden er forsvundet!
- I Borggaarden skulle der være to ubrugelige huse, som dog huser brændsel.
- "Ladegaardene" syd for Borggaarden med et plankeværk imellem. Indeholder tørvehus, et "Synder Fæ Hus", kornladen, et "Nordre Øxenhus", et Porthus, Kornloft med remedier til fanger. Alle husene er gamle og ubrugelige.
- Fangetaarnet. Angives kun som forfaldent, ikke hvor.
Aakjær benytter som kilde til oplysningerne om Braarup, der skænkes til Skive af Christian 3. en dokumentsamling, Diplomatarium Vibergense. Bemærk, at Aakjær forholder sig temmelig frit, når der citeres fra de benyttede dokumenter. Der står faktisk intet sted, at Brorup er en Bondeby! Kun at det "er den lille By Brorup".
![](http://historisksamfundskive.dk/images/sampledata/Historie/DiplomatariumViborgense.jpg)
![]() |
![]() |
Indenrigsministeriet
Remoulade- og agurkesalatforbud i Indenrigsministeriets betænkning af 21. februar 1962.
Den for forbuddet mod remoulade og agurkesalat i Skives pølsevogne formentlig relevante passage:
...
For slagter- og viktualieforretninger er der i § 21, stk. 3, angivet en vareliste, der omfatter:
kød, slagteaffald, kødvarer, tamt fjerkræ i plukket tilstand, flåede og opskårne kaniner, fiskefars og fisk (begge sidstnævnte varer kun i tilberedt stand, d.v.s. kogt, stegt, røget eller saltet), ost i ringe mængde fra lukket glasskab, smør, margarine, æg, sennep, smørrebrød, tilberedte rodfrugter (rødbeder o. lign.), tilberedte grøntsager og frugter (agurker og lignende), salater, konserves, saft o. lign. på flasker.De enkelte sundhedskommissioner kan tillade handel med andre levnedsmidler fra disse forretninger, dog kun for så vidt angår varer, som ikke kan skade de øvrige varer, og hvis mængde og anbringelse ikke hindrer forskriftsmæssig renholdelse af virksomhederne. Sundhedskommissionerne er også berettiget til at indskrænke varelisten for forretninger med begrænsede pladsforhold, eller hvor en samtidig forhandling af alle de nævnte varer må anses for eller har vist sig uheldig.
Og en Facebook kommentar, København
"Jeg tror helt bestemt at det går efter devisen, hvis du ikke spørger får du hverken, ja eller nej, for i 1964 kunne man få remoulade til sine pølser mange steder i København, hvorimod i Skive, har de nok ikke haft så meget at gå op i, så det har nok været meget magtpåliggende for myndighederne, at få slået fast at remoulade på ingen måde kan anses at være tilbehør til pølsevognens udbud af pølser."
Passagen findes i:
BETÆNKNING AFGIVET AF DET AF INDENRIGSMINISTERIET
UNDER 21. FEBRUAR 1962 NEDSATTE UDVALG VEDRØRENDE DYBFROSNE LEVNEDSMIDLER M.M.
Bevaringsværdige bygninger, Bodil Emtkjær
Garizim, bygningsgennemgang
Fredede og bevaringsværdige bygninger
Resultater fra analyse, foretaget af Realdania. Værdien af bygningsarven marts 2015:
- 30% højere salgspriser for bevaringsværdige enfamiliehuse
- 13% højere priser for boliger i områder med over 15% bevaringsværdige bygninger
- 2/3 af turisterne i Ribe kommer p.gr.a. bygningsarven
- 92 mia kr. ekstra omsætning årligt for erhvervslivet i Ribe p.gr.a. bygningsarven
- 136 flere ansatte i Ribe p.gr.a. bygningsarven § Bygningsarv kulturarv generelt
Kulturmiljøet og lokalhistorien, lovgivning og planlægning
Danmark fik en slags start på begrebet kulturmiljø med en kronik af daværende miljøminister Svend Auken i Politiken i 1994. Helheden omkring bygninger, deres placering i landskabet, inkl. forurening, dyre- og planteliv blev introduceret. I 2000 introduceredes kulturarv som politisk begreb, Kulturarvstyrelsen under Kulturministeriet overtog bygningsfredning og -bevaring fra Miljøministeriet. Senere i 2012 med navneskifte til Kulturstyrelsen. Med strukturreformen i 2007 fik kommunerne et større ansvar for sikringen af den faste / fysiske kulturarv, dvs. især bygninger. Dette ansvar praktiseres forskelligt fra kommune til kommune, med Skive Kommune i den ende, hvor bygningsbevaring ikke er ret højt prioriteret. Slogans som ”kulturarven som ressource” og ”kommune kend din kulturarv” har været landsdækkende, men i dagens Skive Kommune uden genhør på trods af at der her er en ressource i lokalsamfundenes konkurrence om at sikre sig befolkning og bosættelse.
Museumslovens kap. 8 omhandler lokalt samarbejde omkring arkæologiske udgravninger ved nedrivninger. I nogle kommuner, ikke mindst Skive, kan behovet for at udnytte Indsatspuljen / Nedrivningspuljen måske ind imellem være lige så påtrængende som behovet for bevaring, især når det drejer sig om forfaldne beboelseshuse. Her vil det være relevant at de lokale museer inddrages i bevaringsproblematikken. I dag er det alene kommunerne, der fastlægger rammerne for samarbejdet med den museale, faglige ekspertise. Spørgsmålet er, om der ikke burde sikres parterne lige vilkår, hvis kulturarven skal forblive en ressource i fremtidens bevaringsarbejde.
Lovgivningen
Fredede bygninger
Bevaringsværdige bygninger
For bevaringsværdige bygninger gælder der et kommunalt ansvar. Herom hedder det på Kulturstyrelsens hjemmeside: "Kommunerne kan efter bygningsfredningsloven udpege bygninger som bevaringsværdige i forbindelse med deres kommuneplan eller i en lokalplan. Kulturstyrelsen kan også udpege bevaringsværdige bygninger. Det er altid kommunerne, der har ansvar for de bevaringsværdige bygninger, også selv om de er udpeget af Kulturstyrelsen."
Skive Kommunes kulturhistoriske bygninger
For bevaringsværdige bygninger i Skive Kommune er der en adresseliste med SAVE-værdier, som er delvis fejlbehæftet, men dog brugbar til at etablere et overblik. Se fordelingen af Skive bys bevaringsværdige.bygninger.
Herunder en liste over fredede bygninger i Skive Kommune - uden kirker, bygger på Kulturstyrelsens fredningsliste.
Link til kulturarv.dk
|
||||
Astrup Hovedgård
|
Hovedbygning, pavillon
|
1773
|
Astrup Allé 1, 7870 Roslev
|
|
Astrup Hovedgård
|
Småhus (vestre)
|
1800
|
Astrup Allé 1, 7870 Roslev
|
|
Astrup Hovedgård
|
Småhus (østre)
|
1800
|
Astrup Allé 1, 7870 Roslev
|
|
Eskjær
|
1329
|
Eskjærvej 21, 7870 Roslev
|
||
Jenle
|
1906
|
Jenlevej 6, 7870 Roslev
|
||
Jenle
|
1906
|
Jenlevej 6, 7870 Roslev
|
||
Jenle
|
1922
|
Jenlevej 6, 7870 Roslev
|
||
Jenle
|
1920
|
Jenlevej 6, 7870 Roslev
|
||
Jungetgård
|
1548
|
Jungetgårdvej 26, 7870 Roslev
|
||
Krabbesholm
|
1554
|
Krabbesholm Alle 15, 7800 Skive
|
||
Krabbesholm
|
1750
|
Krabbesholm Alle 15, 7800 Skive
|
||
Krabbesholm
|
1750
|
Krabbesholm Alle 15, 7800 Skive
|
||
Krabbesholm
|
1850
|
Krabbesholm Alle 15, 7800 Skive
|
||
Kås
|
1634
|
Kåsvej 44, 7860 Spøttrup
|
||
Langesgaard
|
1871
|
Langesgårdvej 3, 7870 Roslev
|
||
Langesgaard
|
1871
|
Langesgårdvej 3, 7870 Roslev
|
||
Langesgaard
|
1871
|
Langesgårdvej 3, 7870 Roslev
|
||
Langesgaard
|
1934
|
Langesgårdvej 3, 7870 Roslev
|
||
Ny Spøttrupgård
|
Stuehus
|
1870
|
Heden 19, 7860 Spøttrup
|
|
Ny Spøttrupgård
|
Stald
|
1870
|
Heden 19, 7860 Spøttrup
|
|
Ny Spøttrupgård
|
Lade
|
1890
|
Heden 19, 7860 Spøttrup
|
|
Salling Østergård
|
1516
|
Østergårdsvej 1, 7870 Roslev
|
||
Spøttrup
|
1400
|
Borgen 6E, 7860 Spøttrup
|
||
Strandet
|
1798
|
Strandetvej 49, 7840 Højslev
|
||
Stårupgård
|
1554
|
Stårupgårdvej 10, 7840 Højslev
|
||
Ørslev Kloster
|
1350
|
Hejlskovvej 15, 7840 Højslev
|
Skive 1876-2001
- 1876-1885: Andelstiden 558 KB
- 1886-1895: Stationsbyerne360 KB
- 1896-1905: Elektriciteten 517 KB
- 1906-1915: Bilerne 497 KB
- 1916-1925: Gullaschtid og nedtur 464 KB
- 1926-1935: Landbrugskrise og arbejdsløshed 590 KB
- 1936-1945: Krisebekæmpelse og besættelse 518 KB
- 1946-1955: Genopbygning efter krigen 356 KB
- 1956-1965: Velfærdssamfundet481 KB
- 1966-1975: Fra højkonjunktur til energikrise465 KB
- 1976-1985: Den anden energikrise 373 KB
- 1986-2001: På vej ind i IT-samfundet 410 KB
- 1876-2001: Personale og ledelse 104 KB